Dippold Péter
A határokon kívül élő magyarság történetének bibliográfiája 1918-1945
|
>> kronológiák >> A határokon kívül élő magyarság történetének bibliográfiája 1918-1945 |
|
Mutató: M Kováts József: Szervátiusz Jenő Szervátiusz Jenő szobrászművész 1928 és 1934 közötti munkásságának elemzése. Erdélyi Helikon. 7:2 (1934) 143-45. Kováts József: Szolnay Sándor Szolnay Sándor erdélyi festőművész munkássága. Pásztortűz. 22:2-3 (1936. jan. 31. - febr. 15.) Kováts Lajos: Erdélyi román földosztás tanulságai Bp.: Pátria ny. 1938. Az agrárreform törvénye és a kétféle kisajátítás: teljes és részleges. Az agrárreform következménye a mezőgazdasági termelés visszaesése. 8:00 PM Klny. Mezőgazdasági Közlönyből. Kozma György: Beregmegyei kaszinó százéves története Bp.: Stádium. 1942. A Bereg megyei társadalmi élet, a kaszinó alapítása. A kaszinó vezetőségének tagjai a 20 év alatt. 184 p. Kozmosz: Székelység tanügyi önkormányzatához A székelyföldi magyar oktatás helyzete 1919-1925 között. Magyar Kisebbség. 6:7, 8 (1927) 259-61, 293-95. Kozocsa Sándor: Erdély irodalma Az erdélyi írók és költők 1918 utáni munkásságának ismertetése. Erdély és a visszatért keleti részek. 181-86. Kozocsa Sándor: Erdélyi magyarság szellemi vezetői Az erdélyi irodalmi élet, a szellemi élet irányítója a két világháború között. Fényjelek. 48-57. Kraft Moser: Kisebbségi sérelmek felsorolása a belgrádi parlamentben. Dr. Kraft és Moser németpárti képviselők nagybeszédei - Miért nem beszélhettek a magyarpárti képviselők A jugoszláviai német kisebbség képviselőinek kritikája a kormányprogramról. Magyar Kisebbség. 7:17 (1928. szept. 1.) 632-36. Kraft Stephan: Nationale Minderheit und Sokol Stephan Kraft jugoszláviai német képviselő parlamenti felszólalása a Sokolnak adandó állami támogatás vitájában. A nem szláv kisebbségek viszonya a pánszláv orientációjú Sokolhoz. A német kisebbség oktatási és adózási sérelmei és kívánságai. Glasul Minorităţilor. 11:3- (März-Apr. 1933) 6-69. Egy nemzeti kisebbség és a Sokol. Kramer Gyula: Délvidéki Magyar Közművelődési Szövetség feladatai és munkája A MKSZ 1940-ben alakult meg. Munkáját 1940-ben elkezdte, de működése csak a visszacsatolás után vált lendületessé. Célja: a magyarság megőrzése, kapcsolatok kiépítése az anyaországgal, békés együttélés az ott lakó más nemzetiségekkel, a szent-istváni gondolat terjesztése. visszatért Délvidék. 43-54. |
kapcsolódók
további kronológiák
|