Dobos Balázs
A magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvény történeti kronológiája
|
>> kronológiák >> A magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvény történeti kronológiája |
![]() |
1991. július 16. A Kisebbségi Kerekasztal és a NEKH képviselőinek egyeztető tárgyalása a kisebbségi törvény tervezetéről a NEKH-ben. A lelassuló tárgyalásokon továbbra is a kisebbségi önkormányzatok kérdése szerepelt a napirenden. Ülésezett a Kodifikációs Bizottság immár a PM szakértőjének részvételével. Vita a PM bekapcsolódásának módjáról, valamint a kisebbségi önkormányzatisággal kapcsolatos kérdésekről alakult ki. 1991. július 18.Annus Antal, a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkára megküldte Wolfart Jánosnak a törvénytervezet véleményezését, amely rámutatott arra az ellentmondásra, hogy a kisebbségi hovatartozás egyrészt korlátozás nélkülinek volt deklarálva, másrészt viszont az Országgyűlés döntött volna abban a kérdésben, hogy mely kisebbségek minősülnek hivatalos kisebbségnek. A kisebbségi önkormányzatok témakörében az egyszerűbb egyesületi forma mellett tette le a voksát. Gyulai Gábor címzetes államtitkár, köztársasági megbízott megküldte Wolfart Jánosnak a törvénytervezet véleményezését, amely a teljesen önkéntes egyesületi jog mellett érvelt, bár szerinte a közjogi jogosítványok biztosítása formálissá teheti a települési önkormányzatok működését. Hiányolta a törvény személyi hatályának egyértelmű megfogalmazását, illetve a hovatartozás felvállalásának kezelését. 1991. július 22.Szegvári Péter, Budapest Főváros főjegyzője megküldte Wolfart Jánosnak a törvénytervezetek véleményezését, amelyek közül a NEKH tervezetét tartotta a további munkára alkalmasnak. A kisebbségi önkormányzatok létrehozásával kapcsolatban a „B” változatot, míg a finanszírozással összefüggésben az egycsatornás, alapítványi rendszert támogatta, valamint felhívta a figyelmet az önkormányzati törvénnyel fennálló ellentétekre is. Végül leszögezte, hogy kisebbségek nélkül kisebbségi törvényt alkotni „nem célszerű”, ezért álláspontja szerint a két tervezet összedolgozására kell törekedni. A főjegyző végül szorgalmazta a parlamenti képviselet biztosítását, valamint a települési és a kisebbségi önkormányzatok kapcsolatának szabályozását. 1991. július 23.A Kisebbségi Kerekasztal és a NEKH képviselőinek egyeztető tárgyalása a kisebbségi törvény tervezetéről a NEKH-ben. A kisebbségi önkormányzatiság alapelveivel kapcsolatban már előrehaladás, míg a szövegezés terén elakadás volt tapasztalható. Vukovich György, a Központi Statisztikai Hivatal elnöke megküldte a törvénytervezettel kapcsolatos észrevételeit Wolfart Jánosnak, amely egyértelmű állásfoglalást sürgetett a népszámlálási adatok esetleges felhasználásáról. Ez utóbbiak közül a Hivatal elnöke a „nemzetiség” kategóriát javasolta, mint a hovatartozás pontos kinyilvánítását. 1991. július 26.A Kisebbségi Kerekasztal és a NEKH képviselőinek egyeztető tárgyalása a kisebbségi törvény tervezetéről az MBKE tárgyalótermében. Vita alakult ki a bírósági népi ülnökökről, valamint egyeztetés folyt a kulturális autonómiáról. 1991. július 29.Az egyeztetések során elkészült a „Törvénytervezet a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól” egy változata, amely a több közigazgatási egységre kiterjedő kisebbségi önkormányzat intézményét elsőként illette a területi jelzővel. A helyi szint létrehozása kapcsán kompromisszumos formulát alkalmazott: a NEKH-féle tervezetből bekerült az önkéntes akaratnyilvánítás, a Kisebbségi Kerekasztal elképzeléseiből viszont a választás metódusa. 1991. július 30.A Kisebbségi Kerekasztal és a NEKH képviselőinek egyeztető tárgyalása a kisebbségi törvény tervezetéről a NEKH-ben. Egyeztetés ezúttal a kisebbségi önkormányzatok választásáról történt. |
kapcsolódók
további kronológiák
|